![](/88825.gif) Согласно ленинскому плану монументальной пропаганды, в списке лиц, кому победивший в Октябрьской революции пролетариат должен был поставить памятники, значилось и имя русского художника Ореста Адамовича Кипренского. И хотя памятник так и не был сооружен, но уже сам факт включения О.А. Кипренского в такой список примечателен и характерен, так как показывает значение этого живописца для русского народа и для русской худож
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Алексей Гаврилович Венецианов — академик, образовавший сам себя вне академии и почти самоучкой развивший в себе свои замечательные способности. Об этом же в 1839 году в письме к своему отцу из Италии писал Александр Иванов: «Талант Венецианова заслуживает, чтобы его заметили... Но Венецианов не имел счастья развиться в юности, пройти школу, иметь понятия о благородном и возвышенном, и потому он не может вызвать из прошл
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Неблагоприятные жизненные обстоятельства заставили Василия Андреевича Тропинина потерять 20 лет художнической жизни, но, несмотря на это, он занял достойное место в ряду самых лучших русских и иностранных живописцев. В.А. Тропинин никогда не был за границей и сам развивал свой талант изучением натуры, живя преимущественно в Малороссии. А талант и художественное мастерство его были таковы, что многие принимали портреты В
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) XVIII век вошел в историю русского живописного искусства как «век портрета», одним из лучших его портретистов является Владимир Лукич Боровиковский.
Важную роль в его судьбе сыграло путешествие Екатерины II в Крым в 1787 году. На пути императрицы возводили дворцы и триумфальные ворота. Для одного из таких дворцов, который предназн
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Швейцарского художника Ж.-Э. Лиотара называли «живописцем королей и красивых женщин». Все в его жизни складывалось из счастливых случайностей и обстоятельств, которыми талантливый художник, одаренный к тому же практическим умом, умело воспользовался.
В свое время семья Ж.-Э. Лиотара вынуждена была эмигрировать из Франции в Женеву.
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) У світі прийнятною є думка, що жінки — це слабка половина людства, що вони потребують сильного чоловічого плеча, опори і підтримки. І ця думка продовжує підтримуватись і сьогодні, коли жінки вже безліч разів довели свою силу, як фізичну, так і духовну, свою велику силу волі, свою терплячість, вміння долати перешкоди, боротися за своє щастя, не опускати рук у найтяжчі хвилини життя, коли навіт
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Юрію Мушкетику належать такі слова: «Добрі справи — це ті, що в ім'я рідної землі і рідного люду». Все своє життя письменник творив добрі справи і засуджував будь-які злочини проти рідного народу і рідної землі. Правда життя в ім'я торжества істини, справедливості, духовної честі, свободи — така громадська й художня мета творів Ю. Мушкетика, зокрема його оповідання «Суд».
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Якою важливою для художнього твору є його назва! Саме в ній, як правило, міститься стисло сформульована тема або ідея, саме вона, назва, покликана привернути увагу читача. Роман П. Мирного та І. Білика має дві назви. У 1880 році в Женеві його було надрук
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) І ВАРІАНТ
Твір П. Мирного та І. Білика «Хіба ревуть воли, як ясла повні?» є першим українським соціально-психологічним романом. А цей жанр передбачає глибокий аналіз дій та вчинків персонажів, причому у двох площинах: об'єктивній, яка не залежить від людини, і суб'єктивній, пов'язаній з характером героя. Роман подає історію життя с
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Образ жінки, як відомо, є в центрі більшості творів української літератури, бо саме її становище найточніше характеризує суспільство. Письменники XIX століття розповіли про численні трагедії дівчат, жінок-матерів, принижених панами-кріпосниками, москаля ми-офіцерами, сільськими багатіями-куркулями. Т. Шевченко і Марко Вовчок, І. Нечуй-Левицький і П. Грабовський створили образи страдниць, до р
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) У житті кожної людини обов'язково бувають моменти, коли треба зробити вибір. Іноді йдеться про дріб'язкове: іграшку, одяг, страви. А колись — про серйозніші речі: професію, вчинок, ставлення до людини... Від чого тоді залежатиме вибір? Мабуть, від виховання, від совісті, від наявності чи відсутності таланту, вміння розуміти життя і людей.
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Людська доля. Яка вона складна. Її не можна запpогpамувати, спланувати, зазиpнути в майбутнє. Hеможливо уникнути помилок, стpаждань. Hавпомацьки ми шукаємо свій ідеал. Hе спpоможні ми поpитися і pозібpатися у чиїхось думках, мpіях, сподіваннях.
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Письменницький талант Панаса Мирного (Панаса Яковича Рудченка) гідно поцінований у мистецькому світі Художня проза цього видатного майстра, за словами Олеся Гончара, нагадує нам «повінь народного життя з усім розмаїттям людських характерів». Правда про це народне життя йде до нас зі сторінок гостропроблемного соціально-психологічного роману «Хіба ревуть воли, як ясла повні?», написаного Панас
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Нещодавно прочитала роман відомого українського письменника Панаса Мирного "Хіба ревуть воли, як ясла повні?". Серйозний, цікавий і, як на сьогодні, досить-таки актуальний твір. Роман підштовхує до серйозних роздумів, переосмислення цінностей, підштовхує
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Творчість Андрія Малишка розвивалася в руслі української народнопісенної лірики. «Повів народної творчості невідступно супроводить поезію Малишка», — так схарактеризував поетику автора Максим Рильський. Тому його вірші ніколи не втрачають зв'язку з народною творчістю, але ми знаємо також, що твори Малишка, у свою чергу, ставали народними піснями, будучи покладені на музику. І причина тут не т
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) З дитячих років ми чули, як співали наші мами і бабусі «Пісню про рушник», «Ми підем, де трави похилі», «Білі каштани», «Стежина», «Цвітуть осінні, тихі небеса». І тільки зараз ми дізналися, що всі ці пісні належать одному авторові — Андрію Малишку.
|
![](/88825.gif) І ВАРІАНТ
Вірш «Рідна мати моя» став своєрідною творчою візитною карткою Андрія Малишка. Твір давно сприймається як народна пісня, і далеко не кожен, хто співає її, пам'ятає про автора. Чому ж настільки органічно була сприйнята народом ця поезія? Я думаю, тому що висловлює в ній автор найглибші переживання кожної людини. Хіба н
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Образ Тараса Шевченка — безсмертного незламного Кобзаря — бентежитиме ще не одне покоління читачів. Цей образ увібрав у себе всю духовну силу нашої нації, висловив у своїх поетичних творах сподівання віками гнобленого народу, подарував йому надію на визволення.
|
![](/88825.gif) І ВАРІАНТ
Чи варто говорити, що образ Батьківщини присутній тільки в окремих поезіях Андрія Малишка? Здається, що всі його вірші — про Батьківщину. Про що б не писав поет — чи то про війну, чи то про мирне будівництво, про матір, про Тараса Шевченка та інших українських письменників тощо — він пише про рідну свою Україну, дарує їй
...
Читать дальше »
|
![](/88825.gif) Поезія Малишка періоду війни — гнівний голос митця, обуреного жорстоким руйнуванням його рідного краю, його затишного світу. Для нього, як і для багатьох поетів того часу, це був період творчого злету. Згадаємо, що тоді з'явилися такі твори українських митців, як «Україна в огні» О. Довженка, «Слово про рідну матір» та «Жага» М. Рильського, «Любіть Україну» В. Сосюри. І з-під пера А. Малишка
...
Читать дальше »
|
|